MANASTIR VRAĆEVŠNICA Neki ga zovu i druga kuća Obrenovića, a danas se mnogi kunu da im je POMOGLA MOLITVA na grobu MATI ANE (FOTO)
Manastir Vraćevšnica je smešten u skrovitoj prirodi u blizini Gornjeg Milanovca, veoma blizu konaka kneza Miloša u Gornjoj Crnući.
![Manastir Vraćevšnica](/data/images/2024-07-18/94668_1721301376119-copy-900x600-1_f.jpg?timestamp=1721253600)
Ako turistički krenete u Šumadiju, nemojte preskočiti posetu ovim mestima, priroda će vas oduševiti, baš kao i istorijski značaj i lepota koja ih krasi. Pored toga, sve češće ljudi hrle manastiru Vraćevšinica jer, kako monahinje svedoče, tamo su molitvom na grobu mati Ane, mnogi našli lek i od teških bolesti.
Manastir Vraćevšnica se nalazi pored istoimenog sela, na putu između Gornjeg Milanovca i Kragujevca. Sagrađen je pre 1428. godine, a živopis je završen 1431. godine. Ktitor manastira je bio Radič Postupović, srpski vlastelin koji je živeo u vreme vladavine despota Stefana Lazarevića. Crkva koja se nalazi u krugu manastira posvećena je Svetom Đorđu.
Izgradnja manastira je bila velika zahvalnica Bogu zbog toga što su se po predanju meštani obližnjeg sela, odnosno gore pomenutog, sa Kosovskog boja vratili svi do jednog živi i zdravi, pa je stoga čelnik Radič podigao manastir, a selu dao ime Vraćevšnica.
Manastir je svedok brojnih istorijskih događaja iz novije srpske istorije i bio je omiljeno mesto Miloša Obrenovića.
U vreme pred kraj Prvog srpskog ustanka, 17. septembra 1810. godine, u Vraćevšnici se sreću Karađorđe, Milan Obrenović, Spiridon Filipović i Dositej Obradović, radi dogovora o narednom ustaničkom radu. Na Veliku Gospojinu 1812. godine se ovde održava skupština.
- Vožd Karađorđe je 1812. godine ovde sazvao Skupštinu na kojoj su objavljeni zaključci Bukureštanskog mira, a čemu je prisustvovao i konzul Ivelić, izaslanik ruskog kralja Aleksandra. Narodne vođe dobile su orden, časni krst, a Karađorđe lentu Svete Ane”, ispričala je monahinja koja u Vraćevšnici boravi od 1956. godine i dodala da se upravo u ovom manastiru često rešavala sudbina srpskog naroda.
- Na veliki praznik, Cveti, knez Miloš je ovde okupio vojsku, svi su bili na noćnoj liturgiji, vođa se pričestio i ranom zorom otišli su u Takovo gde je položena zakletva, a na Đurđevdan 1818. godine u ovom manastiru je Kragujevac proglašen za srpsku prestonicu. Ovde je vodio duge razgovore sa Milentijem Popovićem, tadašnjim arhimandritom i svako teško pitanje, zajedno su rešavali”, priča monahinja istoriju ovog svetog mesta.
Godine 1841/1842, pod nadzorom Nastasa Stefanovića, restaurisan je manastir i dograđen zvonik iznad priprate. Toranj se, nažalost, posle izvesnog vremena srušio, izazvavši oštećenje crkve, tako da 1860. knez Miloš daje novac za obnovu, a za pokoj duše svoje majke Višnje, o čemu svedoči natpis na zapadnoj strani. Od 1868. do 1870. godine gradi se novi konak, započet od strane kneza Mihaila, a završen u vreme kneza Milana, trudom igumana Vikentija Krasojevića.
Tih godina je u Vraćevšnici boravio i Đura Jakšić, koji je tu provodio letnji raspust kao gost-nastavnik kragujevačke gimnazije. Za vreme boravka u manastiru naslikao je izvestan broj istorijskih portreta koje je poklonio bratstvu.
Manastirski posed objavljen 1889. godine čine: 144 hektara oranice i 321 hektar šume.
U dvorištu manastira je sahranjena baba Višnja, majka kneza Miloša, a na tom mestu je 1901. podignut spomenik.
“Pored babe Višnje ovde su sahranjena i tri Miloševa deteta, koja su umrla brzo nakon rođenja, Gavrilo, Marija i Ana. Turci su čak pet puta pokušali da manastir opljačkaju i spale, ali to im nije uspelo. Knez Miloš je 1856. godine obnovio manastir kakav je bio pod Radičem”, priča istoriju jedna od monahinja.
Da je ovaj manastir zaista kao drugi dom Obrenovića i čuvar srpske istorije dokazuje i muzej u kom se nalaze autentične stvari koje su koristili lično knez Miloš i njegovi potomci.
“Ovo je krevet kneza Miloša, na njemu se nalazi grb Obrenovića koji je stigao sa rumunskog imanja i jastuci koje je lično vezla kraljica Draga Mašin”, pokazala je mati desni ugao ove spomen sobe srpske dinastije.
Odmah pored nalazi se salon Aleksandra Obrenovića od kuvanog orahovog drveta koji su mu otac i majka kupili u Francuskoj, a iznad je je slika kneza Miloša koju je naslikao lično Đura Jakšić. Međutim, ono što najviše privlači pažnju jeste ogledalo, koje je kraljica Natalija poklonila manastiru u znak zahvalnosti.
“Ona je ovde dolazila dok je u stomaku nosila kralja Aleksandra, dobre meštanke ovog kraja su ispod fijakera kojim je dolazila postavljale dušeke i jastuke – da se mali ne trucka. Želela je da im se oduži i pruži čast da se ogledaju u kraljevskom ogledalu”, rekla je monahinja.
U novije vreme u manastir sve češće svraćaju ljudi da se pomole na grobu mati Ane jer su upravo pored njenog groba, uz molitvu, kako svedoče monahinje za Lepote Srbije, mnogi doživeli izlečenje.
Život mati Ane
Mati Ana je bila kći Sretena Adžića, jednog od najpoznatijih srpskih pedagoga i osnivača
Muške učiteljske škole u Jagodini i sama veoma obrazovana.
Po odobrenju svog duhovnog oca, vladike Nikolaja Velimirovića, Mati Ana je svoju mladost posvetila vođenju dečjih hranilišta i sirotišta u izuzetno teškim uslovima koji su tada vladali. Pre Drugog svetskog rata vodila je sirotište u Bitolju, a tokom rata u Trsteniku. Od 1947. godine postaje monahinja, a potom i igumanija manastira Vraćevšnica. U njen rad bile su duboko ukorenjene hrišćanske vrline kao što su trpljenje i ljubav.
Njena posvećenost humanitarnom radu i brizi o siromašnoj deci i siročadi ostavila je trajni
trag u sećanju srpskog naroda.
Uslišene molitve
Mati Ana je u novije vreme postala poznata po čudotvornim isceljenjima koja su se dešavala vernicima na njenom grobu, pa je na klupi kraj njenog groba gotovo uvek neko ko je došao da se pomoli za zdravlje svoje i bližnjih.
Ljudi sa različitim bolestima i problemima su dolazili, a njihova vera i molitve su bivali nagrađeni ozdravljenjem, tako se širila priča o mati Ani kao isceliteljki, pričaju monahinje.
Njena prisutnost u manastiru Vraćevšnica se i danas oseća.
U spomen-sobi mati Ane i njenog oca Sretena Adžića u manastiru, izloženi su njihovi lični predmeti, deo mnogobrojne prepiske, fotografije i građa, kao i izložbeni panoi koje je Muzej rudničko-takovskog kraja posvetio jednoj od najvećih duhovnih ličnosti ovog kraja.
Ako poželite da osetite duhovni mir kakav se retko sreće, da napojite dušu slikama prelepih krajolika, a istovremeno i da se upoznate sa našom bogatom istorijom, dođite u Vraćevšnicu, uvek ćete joj se vraćati!
Lepote Srbije/Rina
Pročitajte još:
![Otac Predrag](/data/images/2023-03-28/49878_screenshot-5_f.png)
IMATE DILEME O PRIČEŠĆU: Evo šta savetuje otac Predrag Popović
Po rečima oca Predraga Popovića ne postoji obavezujući uslov za Pričešće osim krštenja. No ako u Svetom pismu ne piše jasan uslov osim krštenja, to ne znači da svako može da se pričešćuje kako hoće.
![Bora Đorđević i Rada Đuričin](/data/images/2024-09-07/99795_screenshot-20240907-101519-chrome-copy-900x600_f.jpg)
SRBIJA TUGUJE: Danas su sahranjena dva velika umetnika, Rada i Bora, život ih je sudbinski povezao
Dve srpske legende su se istoga dana preselile u večnost. Napustili su nas Rada Đuričin i Bora Đorđević, napustili su nas fizički, ali ono što su nam ostavili u amanet živeće večno.
![ženska sreća](/data/images/2024-02-22/78095_shutterstock-1632956203_f.jpg)
SPATIFILUM, MIRNI LJILJAN ILI ŽENSKA SREĆA: Uradite samo 1 stvar i cvetaće u buketima tokom cele godine
Svaka od nas ima po neku saksiju mirnog ljiljana ili ženske sreće, cveta koji se rado poklanja za Dan žena. Ali da li znate kako se pravilno neguje?
![Vratili se u selo](/data/images/2024-09-05/99666_1725540588-1703580482-gornji-milanovac-ostrvica-antonijevic-foto-privatna-arhiva-6_f.jpg)
POVRATAK U SELO: Milica i Bojan u Varnicama podno Ostrvice napravili mali etno raj (FOTO)
Kada je završila fakultet Milica nije imala želju da poput mnogih njenih vršnjakinja ostane u velikom gradu. Ljubav prema prirodi i prema Bojanu vratila ju je na selo, gde su svili svoje porodično gnezdo.
![umrlica Bore Đorđevića](/data/images/2024-09-05/99647_screenshot-20240905-204740-youtube_f.jpg)
ZADNJI VOZ ZA ČAČAK: Živeće večno u srcima svih koji su ga voleli - na pogrebu u subotu će gimnazijski hor otpevati čuvenu pesmu voljenom Bori
Napustila nas je jedna od najvećih legendi naše muzičke scene, Tužni su svi koji su odrastali uz njegove pesme.
Komentari(0)