ĆELE-KULA Jeziva građevina napravljena u znak odmazde zbog bitke koja se dogodila 31.maja 1809. godine
Bitka na Čegru je bila ključna bitka tokom Prvog srpskog ustanka protiv Otomanskog carstva. Ova bitka se odigrala 31. maja 1809. godine na brdu Čegar, nedaleko od Niša. Svojim junaštvom istakao se resavski vojvoda Stevan Sinđelić.
![ĆELE-KULA Jeziva građevina napravljena u znak odmazde zbog bitke koja se dogodila 31.maja 1809. godine](/data/images/2023-01-23/44745_shutterstock-1482907643_f.jpg?timestamp=1717106400)
Nemogavši da pobedi brojno jače turske snage koje su prodrle u šanac, Sinđelić je pucao iz pištolja u podzemni magacin baruta. U strašnoj eksploziji nastradali su svi srpski vojnici i mnogo Turaka. Da bi zastrašio Srbe, turski paša je u znak osvete i opomene naredio da se od lobanja palih srpskih ustanika sagradi Ćele-kula na ulazu u Niš.
Ćele-kula je građevina četvorougaonog oblika, visine oko 4 metra. U njoj su uzidane 952 lobanje poginulih srpskih vojnika, a danas stoji kao simbol borbe Srba za nezavisnost. Turski zapovednik Niša, Huršid-paša, naredio je Srbima ćurčijama da oderu glave i kože ispune pamukom. Kože ispunjene pamukom poslate su sultanu u Carigrad, u znak pobede. Od lobanja je podignuta Ćele-kula, što na turskom jeziku znači “kula od ljudskih lobanja”.
Zbog poraza na Čegru, Karađorđe je morao da odustane od pohoda u Staru Srbiju, a rumelijski vezir je osvojio celu istočnu Srbiju do Velike Morave, gde je Karađorđe sa naporom uspeo da organizuje odbranu. Zima je takođe pomogla ustanicima, pa su se Turci povukli iz istočne Srbije.
Alfons de Lamartin francuski putopisac je zapisao 1833. pri poseti Ćele kuli:
Nek Srbi sačuvaju ovaj spomenik!
On će naučiti njihovu decu koliko vredi nezavisnost jednog naroda,
pokazujući im po kakvoj su je cenu platili njihovi očevi.
Knez Milan Obrenović je 4. jula 1878. godine podigao prvi spomenik na Čegru sa natpisom Vojvodi Stevanu Sinđeliću i njegovim neumrlim junacima slavno palim ovde 19. maja 1809. napadajući Niš.
Nakon oslobođenja Niša od Turaka 1878. godine, kula je bila otkrivena. Iste godine je ograđena i natkrivena. Četrnaest godina kasnije, dobrovoljnim prilozima stanovnika čitave Srbije, ozidana je kapela koja i danas postoji. Spomenik sa bistom Stevana Sinđelića i reljefom na kome je prikazana bitka na Čegru postavljen je ispred Ćele-kule. Ovaj jezivi spomenik je, umesto da zastrašuje, postao podsticaj za konačno oslobođenje.
Današnji spomenik u obliku kule sagrađen je spajanjem romantizma i dekorativnih elemenata srednjovekovne arhitekture podignut je 1927. godine u prisustvu kralja Aleksandra Karađorđevića, a delo je ruskog emigranta i arhitekte Julijana Djupona.
Pročitajte još:
![PRAZNIK PRENOS MOŠTIJU SVETOG VARTOLOMEJA: Šta znači ako se danas naoblači i šta nikako ne bi trebalo da radite](/data/images/2022-12-16/42239_shutterstock-1711062136-2_f.jpg)
PRAZNIK PRENOS MOŠTIJU SVETOG VARTOLOMEJA: Šta znači ako se danas naoblači i šta nikako ne bi trebalo da radite
Srpska pravoslavna crkva i vernici danas slave prenos moštiju svetog apostola Vartolomeja, dok je njegov glavni praznik, 24, odnosno prema julijanskom kalendaru 11. jula
![jovan jovanović zmaj](/data/images/2024-03-13/80488_340716-jovanjovanoviczmaj-ff_f.jpg)
OMILJENOG SRPSKOG PESNIKA PROKLETSTVO PRATILO U STOPU: Gledao kako mu supruga i deca umiru, a on nije mogao da ih spase!
Sudbina se poigrala sa njim na najokrutniji način
![Gučevo](/data/images/2024-09-06/99767_1725621381-gucevo-bitna-spomen-kompleks-fotorina6_f.jpg)
OVDE LEŽE ZAJEDNO KOSTI SRBA I AUSTRIJANACA: Jedna od najtežih i najkrvavijih bitaka u Prvom svetskom ratu se odigrala na Gučevu (FOTO)
Ovog septembra navršava se 110 godina od početka velike Gučevske bitke koja se odigrala u Prvom svetskom ratu u sklopu bitke na Drini.
![ZAŠTO KANDILO TREBA DA GORI U KUĆI? Vladika naveo 8 razloga](/data/images/2023-03-08/48325_shutterstock-1642280572_f.jpg)
ZAŠTO KANDILO TREBA DA GORI U KUĆI? Vladika naveo 8 razloga
U crkvi i u kući se pred molitvu pali kandilo koje gori tokom liturgije i molitve.
"Roditelji koji govore da PODJEDNAKO vole svoju decu LAŽU"
Poznati srpski akademik, neuropsihijatar i književnik Vladeta Jerotić izneo je niz izuzetno bitnih činjenica o vaspitanju deteta. Samo on je znao da pronikne u suštinu klasične srpske porodice, da nađe koren problema, ukaže na njega i ispravi ga u začetku.
Komentari(0)