Drvo kojeg više gotovo da nema, a tako je zdravo i lekovito: Generacije su jele njegove plodove i pucale od zdravlja
U našim ravničarskim predelima svojevremeno nije mogao da se zamisli sokak ili dvorište bez duda. Slatke plodove ovog drveta obožavala su deca, a od opalih plodova ostajali su im na bosim stopalima crveni, ili crni tragovi koji su se teško prali. Opale plodove duda tamanila su i jata gusaka.
![Drvo kojeg više gotovo da nema, a tako je zdravo i lekovito: Generacije su jele njegove plodove i pucale od zdravlja](/data/images/2023-04-18/51925_dud-sam-dud-zoran-stevic_f.jpg?timestamp=1716069600)
Slika ravnice sada je drugačija, stabala duda je sve manje, a rasadnika mladih dudova, dudara – gotovo da nema.
Beli dud (Morus alba L., Mora-ceae)
Drvo koje poraste do 20 metara i ima okruglu krošnju. Mladi izdanci i lisne peteljke obiluju mlečnim sokom. Listovi su širokojajasti, obično goli, nazubljenog oboda. Plod duda (dudinja) je složen, a boja mu se kreće od bele, preko ružičaste, ili crvene do crveno-crne. Smatra se da beli dud vodi poreklo iz Kine gde se gajio zbog lišća kojim se hrane svilene bube, kao i slatkih plodova.
Crni dud (Morus nigra L., Mora-ceae)
Drvo više od 20 m sa debelim, široko-jajastim, sok dud nazubljenim, ili nepravilno režnjevitim listovima. Sa naličja su hrapavi i dlakavi. Muški i ženski cvetovi sakupljeni su u rese iz kojih se razvija sočno dudinje crno-ljubičaste do crne boje. Plodovi crnog duda su gotovo dvostruko veći od belog. Vodi poreklo iz Irana i Avganistana odakle je prenet u ostale krajeve. Uzgaja se zbog slatkih plodova.
Možda vas zanima:
![drva](/data/images/2024-01-22/74672_1705910142-cacak-cena-drva-ogrev-fotorina3_f.jpg)
Niko neće sada ići u šumu da seče drva: Cena po metru ostala 8.000 dinara, građani štede ogrev kako ne bi morali da dokupljuju
Zima je tek početkom ove godine pokazala svoje zube, a pojedini koji se greju na drva morali su da ih dokupljuju kako bi se ogrejali. Ono što je dobra vest jeste da se cena drva nije menjala tokom prethodnih meseci i ona po metru iznosi 8.000 dinara.
![drvo](/data/images/2023-12-03/69714_drvo-bagrem-shutterstock-1877619907_f.jpg)
SVAKO DVORIŠTE TREBA DA GA IMA Evo zašto bi trebalo odmah da zasadite ovo drvo, naši preci su to ovako objasnili
Ako se neko drvo osušilo ili je korenje počelo da uništava temelje kuće, vreme je da, prema verovanjima, preuredite vaše dvorište i posadite biljke koje su poštovali naši preci.
Možda vas zanima:
![drva](/data/images/2024-01-22/74672_1705910142-cacak-cena-drva-ogrev-fotorina3_f.jpg)
Niko neće sada ići u šumu da seče drva: Cena po metru ostala 8.000 dinara, građani štede ogrev kako ne bi morali da dokupljuju
Zima je tek početkom ove godine pokazala svoje zube, a pojedini koji se greju na drva morali su da ih dokupljuju kako bi se ogrejali. Ono što je dobra vest jeste da se cena drva nije menjala tokom prethodnih meseci i ona po metru iznosi 8.000 dinara.
![drvo](/data/images/2023-12-03/69714_drvo-bagrem-shutterstock-1877619907_f.jpg)
SVAKO DVORIŠTE TREBA DA GA IMA Evo zašto bi trebalo odmah da zasadite ovo drvo, naši preci su to ovako objasnili
Ako se neko drvo osušilo ili je korenje počelo da uništava temelje kuće, vreme je da, prema verovanjima, preuredite vaše dvorište i posadite biljke koje su poštovali naši preci.
Možda vas zanima:
![drva](/data/images/2024-01-22/74672_1705910142-cacak-cena-drva-ogrev-fotorina3_f.jpg)
Niko neće sada ići u šumu da seče drva: Cena po metru ostala 8.000 dinara, građani štede ogrev kako ne bi morali da dokupljuju
Zima je tek početkom ove godine pokazala svoje zube, a pojedini koji se greju na drva morali su da ih dokupljuju kako bi se ogrejali. Ono što je dobra vest jeste da se cena drva nije menjala tokom prethodnih meseci i ona po metru iznosi 8.000 dinara.
![drvo](/data/images/2023-12-03/69714_drvo-bagrem-shutterstock-1877619907_f.jpg)
SVAKO DVORIŠTE TREBA DA GA IMA Evo zašto bi trebalo odmah da zasadite ovo drvo, naši preci su to ovako objasnili
Ako se neko drvo osušilo ili je korenje počelo da uništava temelje kuće, vreme je da, prema verovanjima, preuredite vaše dvorište i posadite biljke koje su poštovali naši preci.
Dud se najčešće upotrebljava u narodnoj medicini i nema većeg značaja za savremenu fitoterapiju. Kao biljne lekovite sirovine u narodu se koriste plod (Mori nigrae fructus), kora sa korena (M.nigri radicis cortex) i list (Mori nigri folium) crnog duda. Bere se zreo plod i svež koristi za pravljenje sirupa. Mladi, zdravi i potpuno razvijeni listovi beru se preko leta i suše u tankom sloju na promaji u hladu.
Plod sadrži oko 9% šećera, organske kiseline, pektin, vitamine, mineralne soli…
Upotrebljava se kao blago sredstvo za iskašljavanje i protiv zatvora, kora korena takođe kao purgativ, list kao adstringens (sredstvo koje površinski skuplja kožu i sluzokožu), a narod veruje i da snižava koncentraciju šećera u krvi.
Od zrelih crnih dudunja pravi se sirup (Sirupus mororum) koji se upotrebljava za ispiranje kod upala usta i grla, kao osvežavajući napitak kod groznica, blago sredstvo za iskašljavanje i izazivanje stolice. Ovaj sirup se ranije pravio i u apotekama i bio je u nekim farmakopejama.
Plodovi crnog i belog duda koriste se kao blago sredstvo za iskašljavanje i protiv zatvora, list za površinsko skupljanje kože i sluzokože, a veruje se i da snižava koncentraciju šećera u krvi, ali su dudari gotovo iščezli iz naših ravnica.
List ulazi u sastav različitih čajnih mešavina koje se, uz obaveznu dijetalnu ishranu, preporučuju kao dopuna drugim lekovima kod blago povišene koncentracije šećera u krvi. Uz list crnog duda u sastav ovih mešavina često ulaze i list borovnice, mahune pasulja, pelin…
Zrele, vrlo slatke bele i aromatične nakiselo-slatke crne dudinje koriste se u ishrani, od njih se pravi sok od duda, kompoti, slatko, sirup… Jedu se i sveže ili osušene, a služe i kao hrana živini. Iz dudinja crnog duda cedi se sok od koga se kuva sirup i pekmez, ali se koristi i kao blag lek protiv zapaljenja grla i usta. Od fermentisanih zrelih dudinja peče se rakija dudovača. Osušene dudinje mogu da se melju i dodaju testu za kolače. Dudovo drvo upotrebljava se za drvorez, stolariju, za izradu kaca, bačvi i buradi.
![Aleksa Šantić](/data/images/2024-09-07/99803_pixlr-20240907111336999-copy-900x600_f.jpg)
VERA IH JE RAZDVOJILA: Aleksa Šantić je voleo Hrvaticu, majka ga je zaklela strašnom kletvom preko koje nije mogao
Aleksa Šantić, jedan od najpoznatijih srpskih pesnika, bio je ne samo majstor poezije već i romantičar čiji je ljubavni život bio ispunjen nesrećama.
![šopi](/data/images/2024-09-07/99788_pixlr-20240907092516049-copy-900x600_f.jpg)
MALO KO ZNA: Svi rado jedemo šopsku salatu, a evo ko su Šopi i koliko ih ima
Šopska salata je omiljeni dodatak mnogim jelima na Balkanu, poznata po jednostavnosti i svežini. Spoj paradajza, krastavca, paprike, luka i narendanog sira osvaja sve generacije. Dok uživamo u njoj, retko se zapitamo po kome je dobila ime.
![tesla](/data/images/2022-12-16/42232_screenshot-6_f.png)
TESLINO KRŠTENO IME NIJE BILO NIKOLA: Ovako se, zapravo, zvao naš veliki naučnik!
Jedan detalj iz Tesline biografije je svima promakao
![Pre i posle ove princeze, nijedna žena u Srbiji se nije tako zvala: Bila je ćerka velikog vladara, a ostala zaboravljena](/data/images/2023-01-28/45181_154073-loza-nemanjica-decani-d-3-3-ff_f.jpg)
Pre i posle ove princeze, nijedna žena u Srbiji se nije tako zvala: Bila je ćerka velikog vladara, a ostala zaboravljena
Posle nje, nijedna Srpkinja nije nosila ovo ime, a istorija je potpuno zaboravila.
![krava](/data/images/2024-02-16/77497_1707926078tele-krava-2024_f.jpg)
NEVEROVATNI NAZIVI ZGRADA: U ovom gradu se ljudi nalaze od "Šarulje" do "Teleta"
Užice je grad poznat po mnogo čemu, a jedno od njegovih najšarmantnijih obeležja su nadimci koje su Užičani dali svojim zgradama.
Komentari(0)